Ursula von der Leyen has retained her position as President of the European Commission. She received a total of 401 votes, significantly exceeding the required majority of 361 votes. The result was not as close as expected. What ultimately helped her achieve victory? And how difficult was it for her to negotiate support? Deputy Director and Head of the Brussels Office of EUROPEUM Institute, Žiga Faktor, commented for ČT24.
Zjistit víceUrsula von der Leyenová obhájila svou pozici v čele Evropské komise. Získala celkem 401 hlasů, což výrazně převýšilo požadovanou nadpoloviční většinu 361 hlasů. Výsledek nebyl tak těsný, jak se očekávalo. Co jí k vítězství nakonec pomohlo? A jak složité pro ni bylo si vyjednat podporu? Pro ČT24 komentoval zástupce ředitele a vedoucí bruselské kanceláře Institutu EUROPEUM, Žiga Faktor.
Zjistit víceCEE allies are key to building the capabilities-based, European Pillar NATO needs to enact genuine burden shifting and secure the alliance’s future. Dr Benjamin Tallis shows how Czechia can build on recent progress in defense procurement and increase its influence by prioritising the six elements Euro-NATO needs: core national war-fighting capabilities, logistics, military mobility, strategic enablers, air defence and long-range strategic strike.
Zjistit víceSpojenci ze střední a východní Evropy jsou klíčem k budování schopného evropského pilíře NATO, nezbytného pro zajištění budoucnosti aliance. Benjamin Tallis ukazuje, jak může Česko navázat na nedávný pokrok v oblasti obranných zakázek a zvýšit svůj vliv tím, že se bude soustředit na šest prvků, které Euro-NATO potřebuje. Těmi jsou základní bojeschopnost na národní úrovni, logistika, vojenská mobilita, strategické prostředky, vzdušná obrana a strategický úder dlouhého dosahu.
Zjistit víceRussia's full-scale invasion of Ukraine in February 2022 has shattered the post-Cold War international order built upon East-West interdependence and cooperation. The European Union (EU) - which had tried to pursue a strategic relationship with Russia after the collapse of the Soviet Union in 1991 - must now adapt to the geopolitical reality of Russian neo-revisionism. Hugo Blewett-Mundy, an Associate Research Fellow at EUROPEUM Institute, identifies four areas where the EU's policy towards Russia could evolve to confront this emerging security situation in Europe.
Zjistit víceRuská invaze na Ukrajinu v únoru 2022 v plném rozsahu zamíchala mezinárodním řádem po skončení studené války, postaveném na vzájemné závislosti a spolupráci mezi Východem a Západem. Evropská unie, která se po rozpadu Sovětského svazu v roce 1991 snažila navázat s Ruskem strategické vztahy, se nyní musí přizpůsobit geopolitické realitě ruského neo-revizionismu. Hugo Blewett-Mundy, výzkumný spolupracovník Institutu EUROPEUM, popisuje v práci čtyři oblasti, v nichž by se mohla politika EU vůči Rusku vyvíjet, aby lépe čelila této vznikající bezpečnostní situaci v Evropě.
Zjistit víceMEPs from 14 right-leaning parties have joined the political group Patriots for Europe in the European Parliament. From the Czech Republic, they were joined by MEPs from the ANO movement and two MEPs from the Přísaha a Motoristé party. They could become the third strongest political group in the European Parliament. Viktor Daněk, deputy director of EUROPEUM Institute, commented on this.
Zjistit víceDo politické skupiny v Evropském parlamentu Patrioti pro Evropu se přidali europoslanci ze 14ti pravicovo-orientovaných stran. Z Česka je to hnutí ANO a dva europoslanci ze strany Přísahy a motoristé. Patrioti se můžou stát třetí nejsilnější politickou skupinou v Evropském parlamentu. Komentoval zástupce ředitele Institutu EUROPEUM Viktor Daněk.
Zjistit víceThis policy brief analyses the prospective changes in the European Parliament (EP) composition following the 2024 elections. It reflects on the evolving political environment since 2019, highlighting shifts in party dynamics within the EP, such as the fragmentation of traditional party dominance and the emergence of new political alignments. Additionally, it explores potential reconfigurations in top EU positions post-elections and examines ongoing concerns regarding geographical representation within EU institutions, particularly the European Commission. Writes Tomasz Zając from the Polish Institute of International Affairs (PISM).
Zjistit vícePublikace analyzuje možné změny ve složení Evropského parlamentu po volbách v roce 2024, zamýšlí se nad vývojem politického prostředí od roku 2019 a poukazuje na posuny ve stranické dynamice, jako je roztříštění tradiční stranické dominance a vznik nových politických uskupení. Kromě toho zkoumá možné změny v obsazení vrcholných pozic v EU po volbách a zabývá se přetrvávajícími obavami ohledně geografického zastoupení v institucích EU, zejména v Evropské komisi. Píše Tomasz Zając z Polského institutu mezinárodních vztahů (PISM).
Zjistit více